Al canviar d'idioma no tots els continguts estan traduïts
The website is not fully translated
Al cambiar de idioma no todos los contenidos están traducidos
Al canviar d'idioma no tots els continguts estan traduïts
De dimars a dissabte, de 10 h a 19 h
Dimèrcles, de 10 h a 20 h
Dimenges e hestius, de 10 h a 14 h 30
Eth hiestron e era entrada se barren 30 menutes abans deth limit orari
BARRAT: Deluns non hestius, 1 de gèr, 2 de mai.
Plaça de Pau Vila, 3, Barcelona
93 225 47 00
mhc.cultura@gencat.cat
93 225 42 44 (deluns a dijaus, de 10 h a 14 h e de 15 h 30 a 17 h 30 )
Diuendres, de 9 h 30 a 14 h
mhcvisites.cultura@gencat.cat
Autobusi V17, H14, D20, V15, V13, 39, 45, 51, 59 e 120
Mètro L4 (auriòla) Barceloneta.
Barcelona Autobús Toristic. Linha arroja e Barcelona City Tour. Rota èst. Punt d'arturada "Musèu d’Istòria de Catalonha"
I a tres parcatges de pagament apròp: en passeg Joan de Borbó, en Moll d'Espanya e en Moll de la Fusta.
Es autocarris des grops visitaires an espacis de parcatge apròp dera bastissa deth musèu.
Generau 4 èuros
Redusida 3 èuros
Generau 8 èuros
Redusida 6 èuros
De dimars a dissabte, de 10 h a 19 h
Dimèrcles, de 10 h a 20 h
Dimenges e hestius, de 10 h a 14 h 30
Eth hiestron e era entrada se barren 30 menutes abans deth limit orari
BARRAT: Deluns non hestius, 1 de gèr, 2 de mai.
Plaça de Pau Vila, 3, Barcelona
93 225 47 00
mhc.cultura@gencat.cat
93 225 42 44 (deluns a dijaus, de 10 h a 14 h e de 15 h 30 a 17 h 30 )
Diuendres, de 9 h 30 a 14 h
mhcvisites.cultura@gencat.cat
Autobusi V17, H14, D20, V15, V13, 39, 45, 51, 59 e 120
Mètro L4 (auriòla) Barceloneta.
Barcelona Autobús Toristic. Linha arroja e Barcelona City Tour. Rota èst. Punt d'arturada "Musèu d’Istòria de Catalonha"
I a tres parcatges de pagament apròp: en passeg Joan de Borbó, en Moll d'Espanya e en Moll de la Fusta.
Es autocarris des grops visitaires an espacis de parcatge apròp dera bastissa deth musèu.
Generau 4 èuros
Redusida 3 èuros
Generau 8 èuros
Redusida 6 èuros
Al llarg del segle XIX i inicis del segle XX s'aixecaren la majoria de safareig o rentadors que formaven part de la geografia urbana de la majoria de pobles i ciutats. En el que en podríem anomenar el primer centre de socialització femení. Així, es va passar de rentar en rius i fons a rentar en llocs especialment dissenyats per a aquesta finalitat, cosa que millorava en funcionalitat. Alguns d’ells eren autentiques joies d’arquitectura modernista. I amb la construcció deis safareig o rentadors també es van dictar diverses normatives de sanitat pública relacionades amb els rentadors i les seves condicions, ja que, els moviments higienistes associaven la majoria de les malalties a les condicions de l'aigua.
Els safareigs es van convertir en un lloc de socialització femenina, un lloc de tertúlia mentre les dones rentaven, i aquest fet va afavorir la creació de dites populars que han arribat fins a l’actualitat. Era un lloc íntim on s’explicaven les seves coses i les que passaven al seu voltant. Al llarg dels anys, al voltant dels rentadors han anat sorgint tot un seguit de paraules, frases i refranys. Són les aportacions que aquesta feina ha fet al folklore popular català. Aquesta activitat ha deixat vestigis en el llenguatge, com ara «fer safareig», «passar bugada», «perdre un llençol a cada bugada», «Ai! senyor! Tanta roba i tan poc sabó», etc.
Als rentadors les dones treballaven, però també cantaven i s’explicaven coses del seu dia a dia. De vegades la canalla acompanyava la mare o l’àvia i aprofitava per jugar i fer entremaliadures. Era un espai de llibertat, on podien parlar sense traves, explicar-se remeis, històries, xafarderies o compartir cançons.
Algunes dones fan la bugada al safareig de Roda de Ter a la dècada dels vint. L’aigua del safareig procedia del torrent Massana.
Autor: Lucien Roisin Besnard. Col·lecció Josep Castellà i Conxita Roqué “Cal Paleta”.
El safareig públic de les Tres Fonts, Roda de Ter, amb tot de dones que renten la roba, cadascuna d’elles amb el cistell que utilitzaven per portar la bugada, anys vint del segle XX. Els safarejos públics i els rius van ser, durant molts anys, punts de trobada i de socialització femenina.
Col·lecció Josep Castellà i Conxita Roqué “Cal Paleta”.
El safareig o rentadors públics de Manlleu situats al canal, dècada dels trenta. Bellugar roba mullada era una feina àrdua. Els teixits tradicionals de llana, cotó o lli molls esdevenien molt pesats. L’aparició de nous teixits i les innovacions en els detergents han contribuït a facilitar la feina de la bugada.
Col·lecció Raquel Castellà
Canal industrial de Manlleu, a la dreta, dones rentant roba a inicis del segle XX.
Col·lecció Raquel Castellà.
Els rentants de Manlleu com popularment es coneixien els safareigs en aquesta població en una imatge de principis del segle XX. Antigament era habitual portar la mateixa roba durant setmanes. Amb l’arribada dels avenços tecnològics, les innovacions en el món dels teixits i els detergents, han fet de la bugada una feina fàcil que pot fer qualsevol persona, còmodament a casa. Així, al llarg del dia, utilitzem un vestuari diferent per a cada activitat.
Col·lecció Raquel Castellà
Safareig públic de Santa Coloma de Queralt els anys trenta del segle XX.
Autor: Lucien Roisin Besnard. Arxiu de l’Associació Cultural Baixa Segarra.
Dones rentant roba al safareig de la font de les Canelles.
Autor: Lucien Roisin Besnard. Arxiu de l’Associació Cultural Baixa Segarra.
Safareig de Taradell, anys trenta del segle XX.
Col·lecció Raquel Castellà
Algunes dones fan la bugada al safareig de Roda de Ter a la dècada dels vint. L’aigua del safareig procedia del torrent Massana.
Autor: Lucien Roisin Besnard. Col·lecció Josep Castellà i Conxita Roqué “Cal Paleta”.
El safareig públic de les Tres Fonts, Roda de Ter, amb tot de dones que renten la roba, cadascuna d’elles amb el cistell que utilitzaven per portar la bugada, anys vint del segle XX. Els safarejos públics i els rius van ser, durant molts anys, punts de trobada i de socialització femenina.
Col·lecció Josep Castellà i Conxita Roqué “Cal Paleta”.
El safareig o rentadors públics de Manlleu situats al canal, dècada dels trenta. Bellugar roba mullada era una feina àrdua. Els teixits tradicionals de llana, cotó o lli molls esdevenien molt pesats. L’aparició de nous teixits i les innovacions en els detergents han contribuït a facilitar la feina de la bugada.
Col·lecció Raquel Castellà
Canal industrial de Manlleu, a la dreta, dones rentant roba a inicis del segle XX.
Col·lecció Raquel Castellà.
Els rentants de Manlleu com popularment es coneixien els safareigs en aquesta població en una imatge de principis del segle XX. Antigament era habitual portar la mateixa roba durant setmanes. Amb l’arribada dels avenços tecnològics, les innovacions en el món dels teixits i els detergents, han fet de la bugada una feina fàcil que pot fer qualsevol persona, còmodament a casa. Així, al llarg del dia, utilitzem un vestuari diferent per a cada activitat.
Col·lecció Raquel Castellà
Safareig públic de Santa Coloma de Queralt els anys trenta del segle XX.
Autor: Lucien Roisin Besnard. Arxiu de l’Associació Cultural Baixa Segarra.
Dones rentant roba al safareig de la font de les Canelles.
Autor: Lucien Roisin Besnard. Arxiu de l’Associació Cultural Baixa Segarra.
Safareig de Taradell, anys trenta del segle XX.
Col·lecció Raquel Castellà
De dimars a dissabte, de 10 h a 19 h
Dimèrcles, de 10 h a 20 h
Dimenges e hestius, de 10 h a 14 h 30
Eth hiestron e era entrada se barren 30 menutes abans deth limit orari
BARRAT: Deluns non hestius, 1 de gèr, 2 de mai.
Plaça de Pau Vila, 3, Barcelona
93 225 47 00
mhc.cultura@gencat.cat
93 225 42 44 (deluns a dijaus, de 10 h a 14 h e de 15 h 30 a 17 h 30 )
Diuendres, de 9 h 30 a 14 h
mhcvisites.cultura@gencat.cat
Autobusi V17, H14, D20, V15, V13, 39, 45, 51, 59 e 120
Mètro L4 (auriòla) Barceloneta.
Barcelona Autobús Toristic. Linha arroja e Barcelona City Tour. Rota èst. Punt d'arturada "Musèu d’Istòria de Catalonha"
I a tres parcatges de pagament apròp: en passeg Joan de Borbó, en Moll d'Espanya e en Moll de la Fusta.
Es autocarris des grops visitaires an espacis de parcatge apròp dera bastissa deth musèu.
Generau 4 èuros
Redusida 3 èuros
Generau 8 èuros
Redusida 6 èuros