Al canviar d'idioma no tots els continguts estan traduïts
The website is not fully translated
Al cambiar de idioma no todos los contenidos están traducidos
Al canviar d'idioma no tots els continguts estan traduïts
De dimarts a dissabte, de 10 a 19h
Dimecres, de 10 a 20h
Diumenges i festius, de 10 a 14.30h
La taquilla i l'entrada es tanquen 30 minuts abans del límit horari
TANCAT: Dilluns no festius, 1 i 6 de gener, 1 de maig, 6 de juny, 25 i 26 de desembre
Plaça de Pau Vila, 3, Barcelona
93 225 47 00
mhc.cultura@gencat.cat
93 225 42 44 (dilluns a dijous, 10 a 14h i 15.30-17.30h)
Divendres, de 9.30h. a 14.00h
mhcvisites.cultura@gencat.cat
Autobusos V17, H14, D20, V15, V13, 39, 45, 51, 59 i 120
Metro L4 (groga) Barceloneta.
Barcelona Bus Turístic. Línia vermella i Barcelona City Tour. Ruta est. Parada "Museu d’Història de Catalunya"
Hi ha tres pàrquings de pagament a prop: al passeig Joan de Borbó, al Moll d'Espanya i al Moll de la Fusta.
Els autocars dels grups visitants tenen espais d'aparcament prop de l'edifici del museu.
General 4 euros
Reduïda 3 euros
General 8 euros
Reduïda 6 euros
De dimarts a dissabte, de 10 a 19h
Dimecres, de 10 a 20h
Diumenges i festius, de 10 a 14.30h
La taquilla i l'entrada es tanquen 30 minuts abans del límit horari
TANCAT: Dilluns no festius, 1 i 6 de gener, 1 de maig, 6 de juny, 25 i 26 de desembre
Plaça de Pau Vila, 3, Barcelona
93 225 47 00
mhc.cultura@gencat.cat
93 225 42 44 (dilluns a dijous, 10 a 14h i 15.30-17.30h)
Divendres, de 9.30h. a 14.00h
mhcvisites.cultura@gencat.cat
Autobusos V17, H14, D20, V15, V13, 39, 45, 51, 59 i 120
Metro L4 (groga) Barceloneta.
Barcelona Bus Turístic. Línia vermella i Barcelona City Tour. Ruta est. Parada "Museu d’Història de Catalunya"
Hi ha tres pàrquings de pagament a prop: al passeig Joan de Borbó, al Moll d'Espanya i al Moll de la Fusta.
Els autocars dels grups visitants tenen espais d'aparcament prop de l'edifici del museu.
General 4 euros
Reduïda 3 euros
General 8 euros
Reduïda 6 euros
"Dones: ficcions i realitats" és una exposició que vol fer visible una interferència històrica i encara present en la vida de les dones: la relació conflictiva, incòmoda i complexa entre els models de feminitat normatius, difosos per la cultura audiovisual amb més incidència popular i les seves mateixes realitats, construïdes sota la pressió del sexisme i la cultura tradicional heteropatriarcal, però no per això exemptes d’autoritat, disconformitat i dissentiment.
La mostra proposa un itinerari per alguns dels moments més emblemàtics, des de la postguerra fins a l’actualitat, en què es fa més palès el malestar de les dones davant els relats oficials, utilitzats com a elements propagandístics per difondre un model reduccionista de la feminitat i coartar, així, la llibertat de les dones.
S’articula al voltant de tres relats que s’entrecreuen al llarg del recorregut: el treball de les dones, la seva invisibilitat i els estereotips creats a l’entorn de les seves activitats laborals; la posada en escena de la participació social i política de les dones, les seves mobilitzacions i l’emergència del feminisme a Catalunya, i finalment, les narratives audiovisuals relacionades amb una pretesa regularització dels models i comportaments femenins pel que fa al cos, la sexualitat i l’amor.
Des dels primers anuncis de la postguerra fins ara, es fa evident el biaix sexista que associa els treballs domèstics amb les dones. Fotografia: Museu de la Ciència i de la Tècnica.
Museu d’Història de Catalunya (Fons Josep Castellà) © de la fotografia: MHC (Pep Parer)
Museu d’Història de Catalunya (Fons Josep Castellà) © de la fotografia: MHC (Pep Parer)
Instal·lació de Louise Bourgeois a Bilbao, 1999. A través de la creació artística, moltes artistes han reflexionat sobre l’espai domèstic. Des de la subjectivitat femenina han fet aportacions fonamentals per imaginar i entendre aquests espais i les seves significacions des de noves dimensions simbòliques. Fotografia: Photoaisa
I Jornades Catalanes de la Dona, 1976. Fotografia: Pilar Aymerich
El seu assaig, El segon sexe, escrit el 1949 i publicat en castellà el 1962, és una de les obres fonamentals del feminisme anomenat de la igualtat. Hi desenvolupa la seva tesi més coneguda: que allò que s’entén com a dona no està relacionat amb la genètica, sinó amb l’educació i la cultura. Fotografia: Photoaisa.
Política marxista, activista afroamericana i feminista, liderà el moviment estudiantil a la Universitat de Califòrnia, on era professora i d’on va ser expulsada el 1969. Va formar part del moviment de les Panteres Negres. Fotografia: Photoaisa.
Manifestació pel dret a l’avortament, plaça de la Universitat, Barcelona, anys vuitanta. Fotografia: Arxiu Ca la Dona
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
Des dels primers anuncis de la postguerra fins ara, es fa evident el biaix sexista que associa els treballs domèstics amb les dones. Fotografia: Museu de la Ciència i de la Tècnica.
Museu d’Història de Catalunya (Fons Josep Castellà) © de la fotografia: MHC (Pep Parer)
Museu d’Història de Catalunya (Fons Josep Castellà) © de la fotografia: MHC (Pep Parer)
Instal·lació de Louise Bourgeois a Bilbao, 1999. A través de la creació artística, moltes artistes han reflexionat sobre l’espai domèstic. Des de la subjectivitat femenina han fet aportacions fonamentals per imaginar i entendre aquests espais i les seves significacions des de noves dimensions simbòliques. Fotografia: Photoaisa
I Jornades Catalanes de la Dona, 1976. Fotografia: Pilar Aymerich
El seu assaig, El segon sexe, escrit el 1949 i publicat en castellà el 1962, és una de les obres fonamentals del feminisme anomenat de la igualtat. Hi desenvolupa la seva tesi més coneguda: que allò que s’entén com a dona no està relacionat amb la genètica, sinó amb l’educació i la cultura. Fotografia: Photoaisa.
Política marxista, activista afroamericana i feminista, liderà el moviment estudiantil a la Universitat de Califòrnia, on era professora i d’on va ser expulsada el 1969. Va formar part del moviment de les Panteres Negres. Fotografia: Photoaisa.
Manifestació pel dret a l’avortament, plaça de la Universitat, Barcelona, anys vuitanta. Fotografia: Arxiu Ca la Dona
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
© MHC (Paco Amate)
De dimarts a dissabte, de 10 a 19h
Dimecres, de 10 a 20h
Diumenges i festius, de 10 a 14.30h
La taquilla i l'entrada es tanquen 30 minuts abans del límit horari
TANCAT: Dilluns no festius, 1 i 6 de gener, 1 de maig, 6 de juny, 25 i 26 de desembre
Plaça de Pau Vila, 3, Barcelona
93 225 47 00
mhc.cultura@gencat.cat
93 225 42 44 (dilluns a dijous, 10 a 14h i 15.30-17.30h)
Divendres, de 9.30h. a 14.00h
mhcvisites.cultura@gencat.cat
Autobusos V17, H14, D20, V15, V13, 39, 45, 51, 59 i 120
Metro L4 (groga) Barceloneta.
Barcelona Bus Turístic. Línia vermella i Barcelona City Tour. Ruta est. Parada "Museu d’Història de Catalunya"
Hi ha tres pàrquings de pagament a prop: al passeig Joan de Borbó, al Moll d'Espanya i al Moll de la Fusta.
Els autocars dels grups visitants tenen espais d'aparcament prop de l'edifici del museu.
General 4 euros
Reduïda 3 euros
General 8 euros
Reduïda 6 euros